Съдбовната среща на Фердинанд с младия Буреш и BG феномена - двама царе-учени
От петима монарси в света, посветени на науката - двама са български
Фамилията Сакс-Кобург е известна с интереса си към науката, принц Алберт е движещата сила зад първата "Голяма изложба", посветена на иновациите през 1851 г., казва княз Кирил
България може да се гордее с много неща, но към тях трябва да прибавим още един изумителен факт: от петима царе - истински учени в световната история - двама са български - цар Фердинанд I и цар Борис III. В резултат на усилията им в Царските природонаучни институти са събрани немислими за онова време, а дори и днес колекции. Само в личните колекции на двамата има над 8000 екземпляра пеперуди; данни за различни видове птици на базата на 8229 екземпляра; хербарий, който през 1943 г. е съдържал над 100 хиляди листа, подредени грижливо в 16 000 кутии; впечатляващи колекции с насекоми. И това съвсем не е всичко - към 1930 г. са събрани над 12 000 образеца скали и минерали.
За онази бедна селска страна, току-що освободила се от кошмарното османско робство, спънало с векове развитието й, това е феноменален подвиг, който вероятно ще се осмисля още много години.
Княз Фердинанд още съвсем млад е бил запален ботаник и ентомолог. Когато е 18-годишен, през 1879 г. с брат си принц Август организират пътешествие из джунглата на Амазония. Приключението завършва с издаването на книга с подробно записаните им наблюдения.
След като през 1887 г. е избран за княз на България, той действително прави невъзможното, изграждайки от нулата цялата научна инфраструктура в областта на природните науки. За тази цел всяка година влага лични средства - около 3 млн. лв., преведени от Царската цивилна листа.
Усилията са възнаградени и Царските природонаучни музеи стават едни от богатите в Европа, с интересни и впечатляващи колекции. Безспорен принос към това уникално наследство има едно странно приятелство между княза и младия Иван Буреш, който по-късно ще стане изключителен ерудит - академик и дългогодишен директор на Института по зоология на БАН - и лично ще посвети в тайните на природата сина на Фердинанд - Борис.
Срещата на двамата е абсолютно случайна и изглежда съдбовна. През лятото на 1903 г. Буреш е на 17 години и в самото начало на лятната ваканция се отправя на едно отдавна мечтано пътешествие - сам да изкачи най-високия връх в България Мусала.
По-късно в дневника си той ще запише, че по онова време това било истински подвиг, защото нямало автобуси, хотели, хижи, заслони, нямало и пътеки в планината, да не говорим за туристи. След като изминава пеша разстоянието от София до Чамкория за два дни, той започва изкачването и точно когато е около подножието, младежът бил застигнат от група войници на коне.
„Начело на колоната язди строен човек с английска тропическа каска на главата - пише Буреш в дневника си. - На ремичка виси отпред на гърдите му червен бинокъл, а до него бял орден. Хубаво очертаният добре закривен нос изпъква под сянката на шапката. Притворените му очи гледат към мен. Познах - това е Фердинанд I.“
![Според княз Кирил фамилията Сакс-Кобург е известна с концентрацията си върху науката още от 1851 г., когато принц Алберт - съпруг на британската кралица Виктория организира първата "Голяма изложба", посветена на иновациите.
СНИМКА: АРХИВ НА КНЯЗ КИРИЛ](https://cache1.24chasa.bg/Images/Cache/489/Image_13907489_305_0.jpg)
Князът бил видимо заинтригуван от младия „изследовател“ и започнал с него разговор на любимите си теми, свързани с флората и фауната. От дума на дума двамата разбрали, че имат еднакви интереси, и по пътя към върха събирали растения и насекоми, споделяйки кой какви екземпляри е открил. В края на тази приятна разходка цар Фердинанд и свитата му поканили младежа да се спусне с тях, но Буреш бил непреклонен. Той си имал план да пренощува в подножието на върха и на сутринта да се любува на изгрева.
„Убеждават ме, че тук става много студено през нощта, а аз... с ентусиазъм наново изказвам желанието си“, отбелязва в дневника си бъдещият учен и академик. След кратко съвещание князът се доближил до момчето и му казал: „Ще се видим пак… Вземете и тази полезна вещ“. В този момент той му подал своята дълга, сивкавосиня пелерина, която преди това войниците откачили от седлото му.
След екскурзията Буреш се прибрал у дома, но искал на всяка цена да върне на царя наметалото. Бил толкова настоятелен, че накрая баща му се заел с тази задача. Човекът бил близък с придворния печатар Бохумил Шимарек. От него Йосиф Буреш научил, че в печатницата често идвал управителят на двореца Димитър Анков и че на него могат да предадат ценната вещ.
Днес едва ли някой може да каже какво е било смайването в семейството, когато получили съобщение лично от княза: „Пелерината е дадена подарък на ученика Буреш и той да я запази като спомен от Рила планина”. Но и ученикът не е бил кой да е, а един безкрайно талантлив и любознателен младеж, който до края пази ценния подарък.
„Аз я помня тази пелерина - обяснява пред „24 часа - 168 истории“ неговият внук и бивш директор на Националния природонаучен музей при БАН Алекси Попов. - Дядо ми с нея се разхождаше на стари години. Беше тъмносиня, но бе толкова стара, че по нея вече имаше дупки.“
![Малцина знаят, че княз Кирил е завършил квантова физика в Принстън и до днес следи новостите в тази област.
СНИМКА: АРХИВ НА КНЯЗ КИРИЛ](https://cache1.24chasa.bg/Images/Cache/495/Image_13907495_305_0.jpg)
„Цар Фердинанд още тогава е вярвал във важността на науката и ползите, които тя носи за обществото – обясни пред „24 часа - 168 истории“ княз Кирил. Самият той е завършил квантова физика в Принстън. - Това важи както сега, така и по времето на цар Фердинанд. Да не пропускаме да отбележим и отдадеността на цар Борис III в това отношение.“
![Внукът на акад. Иван Буреш - доц. д-р Алекси Попов разказва, че дядо му докрая се разхождал с пелерината на цар Фердинанд.
СНИМКА: ВАСИЛ ПЕТКОВ](https://cache2.24chasa.bg/Images/Cache/532/Image_13907532_305_0.jpg)
Как е било възможно България да се окаже с двама царе-учени?
„Фамилията Сакс-Кобург е добре известна в историята с интереса си към науката - отбеляза княз Кирил. - Както и с факта, че принц Алберт е движещата сила зад първата „Голяма изложба“ през 1851 г. Нейната цел била да покаже научните иновации и да ги направи достъпни за обществеността.“
Принц Алберт е женен за британската кралица Виктория.
Най-четени
-
Как Гарелов спаси осиновения си син Ахмед от войната
“Такава е съдбата на палестинците - обречени. Разболя се от преживяното”, каза телевизионерът след кончината на д-р Мелиджи Иван Гарелов призна, че е загубил много скъп за него човек
-
Тъмната страна на Съединението и отказът от Македония
Съединението е голям български успех, но като всяко историческо събитие има и сенчести страни. Това се опитвам да припомня в следния текст. Съединението на Княжество България с Източна Румелия и
-
Доган и Вълка се отказват да бутилират вода през 2019-а, когато ББР дава смущаващия заем от 148,5 млн. лева
Кои са официалните фирми на Румен Гайтански и от кой бизнес бил платил 88 млн. лв. данъци за 5 г. - факт, обявен в съда при обжалване на ареста му 88 милиона лева данъци е платил в хазната Румен
-
Секретно Историята на Малинка, жрица на любовта цели 50 години - от Борис ІІІ през Живков до Беров
Може би някои от по-възрастните софиянци още си я спомнят - родената през далечната 1926 г. Малинка Тановска в продължение на половин век (1943-1993) има завидни любовни авантюри
-
Галерия Иван Гарелов: Нищо гръцко нямам. В Гърция го мислят за кипърец, в Кипър - за грък
Как журналистът научи гръцкия така добре, че в Кипър да го мислят за грък, а в Гърция - за кипърец "Истинската Гърция са островите. Ако искаш да я опознаеш, там да отидеш