Забранените олимпиади
„Най-важното на олимпийските игри не е да спечелиш, а да участваш". Така гласи официалното кредо най-големите световни спортни състезания, завещано ни от Пиер дьо Кубертен. Френският барон, който има главната заслуга за възстановяване на древногръцката традиция, произнася тази фраза през 1908 г., когато британците и американците ожесточено спорят кой е спечелил надпреварата на 400 метра на игрите в Лондон.
През годините обаче политиката неумолимо се набърква и оставя своята сянка върху олимпийския идеал. Въпреки че игрите официално се провеждат
в духа на дружба
между народите
и насърчаване на мира, те винаги са били платформа за дипломатически и политически послания, излъчвани на световната сцена.
И Париж 2024 също не е изключение, тъй като френската столица няма да приеме спортисти, които се състезават под флага на Русия и Беларус. Решението на Международния олимпийски комитет (МОК) идва на фона на продължаващата трета година непредизвикана инвазия на Русия в Украйна, в чието начало участваха и войски от Беларус. В края на 2023 г. МОК все пак позволи на спортисти от двете страни да пристигнат за oлимпийските игри в Париж, но под неутрален флаг. Те няма да имат право да участват в отбори, да развяват националните си знамена и не трябва да подкрепят публично войната срещу Украйна. Не могат да вземат участие и в церемонията по откриването.
В интерес на истината, в историята
подобни забрани
не са били никак малко
Като оставим печалния факт, че двете световни войни през ХХ век отменят игрите, вместо да стане обратното, както се е случвало в Древна Гърция, има още много случаи, при които този принцип е нарушаван. Първите модерни игри в Атина през 1896 г. са посетени от около 280 спортисти, всички мъже, идващи от едва 12 държави. През 1900 г. в Париж вече участват 24 държави и през следващите години броят им бързо се увеличава. През 1920 г. обаче опустошената от тежките битки Белгия решава да не покани в Антверпен участници от победените страни от Първата световна война - Германия, Австрия, Унгария, България и Турция. От своя страна новата Съветска Русия тогава сама избира да не присъства.
Все пак две години преди идването на нацистите на власт Берлин също е избран да бъде домакин на олимпийските игри през 1936 г. Но когато идва време те да се проведат, режимът на Хитлер, благодарение и на увеличилите се възможности за медийно отразяване, ги превръща в инструмент на своята пропаганда. Така, въпреки оказания натиск от МОК, на тях да участват и еврейски спортисти, те са пренебрегнати за сметка на
представители
на "висшата арийска раса"
В германския отбор има само едно изключение – фехтовачката Хелене Майер, чийто баща има нещастието да е от недолюбвания от нацистите етнос.
На първата oлимпиада след края на Втората световна война, която се провежда в Лондон през 1948 г. след 12-годишно прекъсване, победените сили
Германия и Япония
не са поканени да участват
СССР също отказва участие, което е и признак на зараждащата се нова Студена война. Но игрите са първите, на които присъстват комунистически държави като Полша, Югославия и Унгария. За съжаление, България не е между тях. В следващите десетилетия духът на олимпийското движение многократно е подлаган на изпитания, но неизменно успява да преодолее трудностите и конюнктурните проблеми, да докаже предимствата си и да остане най-вълнуващото спортно преживяване.
Най-четени
-
Как Гарелов спаси осиновения си син Ахмед от войната
“Такава е съдбата на палестинците - обречени. Разболя се от преживяното”, каза телевизионерът след кончината на д-р Мелиджи Иван Гарелов призна, че е загубил много скъп за него човек
-
Тъмната страна на Съединението и отказът от Македония
Съединението е голям български успех, но като всяко историческо събитие има и сенчести страни. Това се опитвам да припомня в следния текст. Съединението на Княжество България с Източна Румелия и
-
Доган и Вълка се отказват да бутилират вода през 2019-а, когато ББР дава смущаващия заем от 148,5 млн. лева
Кои са официалните фирми на Румен Гайтански и от кой бизнес бил платил 88 млн. лв. данъци за 5 г. - факт, обявен в съда при обжалване на ареста му 88 милиона лева данъци е платил в хазната Румен
-
Секретно Историята на Малинка, жрица на любовта цели 50 години - от Борис ІІІ през Живков до Беров
Може би някои от по-възрастните софиянци още си я спомнят - родената през далечната 1926 г. Малинка Тановска в продължение на половин век (1943-1993) има завидни любовни авантюри
-
Галерия Иван Гарелов: Нищо гръцко нямам. В Гърция го мислят за кипърец, в Кипър - за грък
Как журналистът научи гръцкия така добре, че в Кипър да го мислят за грък, а в Гърция - за кипърец "Истинската Гърция са островите. Ако искаш да я опознаеш, там да отидеш